2024.07.22. 12:00
Négy pécsi festőművész, akik Auschwitzban vesztették életüket (videó)
Huszonnégy, huszonhárom, negyvennyolc és ötvenkettő. Ennyi év adatott az Auschwitzban mártírhalált halt, négy pécsi festőművész számára, akik képeiből a baranyai és pécsi zsidóság deportálásának 80. évfordulója alkalmából nyílt tárlat. Újra kiállították Roder Judit, Király Lajos, Kellermann Emil és Károly Ernő munkáit a Janus Pannonius Múzeum Modern Magyar Képtárában, Négy pécsi festőművész címmel.
A négy pécsi festőművész képeit már 2014-ben bemutattak, most azonban több új elemmel bővült a gyűjtemény. A kiállítás vegyes érzelmekkel várja vendégeit: egyszerre teszi láthatóvá ugyanis a bimbózó és az érett művészi munka nyomait, valamint a zsidó művészek tragikus sorsának borzalmát. Hiszen a látogató már annak tudatában lép a galériába, hogy mind a négy festő életét és karrierjét a holokauszt emésztette fel.
![Roder Judit, Király Lajos, Kellermann Emil, Károly Ernő, négy pécsi festőművész](https://cdn.bama.hu/2024/07/IwBXJzVEVruRwn7LuSRae1wipPALEvu_lhegwMmGNcM/fit/1200/675/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzAzMTlmODFiMmZmMDQxZTg5MjVhMWI1ODJlZTQyZmQz.jpg)
Forrás: Janus Pannonius Múzeum
Ezt az idén rendezett kiállításon Martyn Ferenc a fasizmus allegóriájaként megjelenő, „A nagy mocsár” sorozat szürreális szörny figurái egészítik ki. Torz szörnyalakjai a középkori katedrálisokban a démoni erőket megjelenítő, egyben a gonosz elleni védelemként elhelyezett groteszk ábrázolásokat, illetve Picasso Guernica-ját is felidézhetik a szemlélőben.
A tárlat termeibe lépve először a villányi születésű, a pécsi orvosi karon végzett Kellermann Emil (1896-1944) festményei fogadnak. A sötét színvilágú, borús hangulatú vásznak mintegy előrevetítik a bemutatót elkerülhetetlenül belengő tragikus hangvételt.
A művek még 1938 körül keletkeztek, s a festői törekvések mellett orvosként dolgozó Kellermann érzékeny lelki világát, a szenvedők, elesettek, betegek iránti empátiáját tükrözi.
Láthatunk a pécsi villamoson zötyögő komor asszonyokat, karosszékben, elegánsan felöltözött, önmagának már csak árnyékaként helyet foglaló öreg hölgyet, de egy fiatalabb, öngyilkosságra készülő nőt is. A festő későbbi képein, már a világháború közepette dolgozta fel orvosi pályája során szerzett szívbemarkoló tapasztalatait, torz, keserű, a szenvedésben legyengült betegeket megörökítve. Képeit nézve eszünkbe juthatnak az osztrák Egon Schiele hasonló benyomásokat keltő, az emberi szenvedést és mulandóságot megörökítő, nyugtalanító portréi.
Szakmailag talán az egyik legtapasztaltabb, halálakor a legidősebb festő a Siklóson napvilágot látott Károly Ernő (1892-1944).
A művésznek az idei tárlaton a 2014-eshez képest több új képét is kiállították, ugyanis előkerült öt festménye egy Németországban élő gyűjtő jóvoltából.
Fischer Péter a Pécsi Zsidó Hitközségnek adományozta az alkotásokat. Helyenként a nagybányai iskola művészeinek stílusjegyeit idéző képein tájakat, városrészleteket láthatunk.
Roder Judit és Király Lajos két rendkívül fiatal, pályakezdő, tehetséges, pécsi képzőművész volt, akik már ifjú korukban szorgosan kutatták a festészet fortélyait. Mindketten Martyn Ferenc és Gebauer Ernő tanítványai lettek, több kiállításon is bemutatkoztak.
Roder Judit (1920-1944) légies frissességet árasztó képei között láthatunk absztrakt, Joan Mirót és Marc Chagallt eszünkbe juttató festményeket, grafikákat, illetve karakteres portrékat. Még a világot szabdaló háború éveiben is alkotott, amíg megtehette.
A szintén ígéretes tehetségként induló Király Lajos (1921-1944) az 1940-es években készített több világos koloritú festményt. Klasszikus csendéletek, portrék, két jellegzetes önarckép (egy olajfestmény és egy monokróm, Vasarely-t idéző apró grafika) őrzi művészi törekvéseinek emlékét a pécsi múzeumi tárlaton.
A négy pécsi festőművész tárlata mély reflexióra sarkall
A változatos alkotásokat szemlélve, a képtár egyik sarkában felfedezhetünk egy kisméretű, fekete-fehér grafikát.
A zsidó származású, mártírhalált halt pécsi festők tárlatának mintegy allegóriájaként tekinthetünk Király Lajos Immanuel Kant filozófust ábrázoló grafikájára.
Az egyszerű, fekete-fehér rajz születésekor, 1937-ben az alkotó mindössze tizenhat éves volt. Az ekkori közhangulatot, az egyre kétségbeejtőbbé váló antiszemitizmust legtöbben már csak egykori források és beszámolók alapján képzelhetjük el. A fiatal, a magasabb eszmék, a művészetek és a filozófia iránt nyitott, érdeklődő, lelkes diák, Király Lajos azonban mindeközben Kant-ról mintáz portrét: arról a gondolkodóról, aki a transzcendentális idealizmus megteremtője, s aki az erkölcsi törvény megmásíthatatlan kötelezettségének szelíd, mégis határozott szószólójaként írta be magát a filozófiatörténetbe.
S lám, a szerény, művelt, tehetséges pécsi diák egyszerű rajza több mint nyolcvan év távlatából is hirdeti az emberség, a jóság, az erkölcsi értékek és a lelkiismereti tisztaság felsőbbrendűségét és szellemi diadalát, amely átível a történelmi korokon, s magasba emeli a mártírok emlékezetét.
![Király Lajos, Kant](https://cdn.bama.hu/2024/07/GfnbHzfBNxtNOYfxxFJeiM65L5hnIsh5oMQD9eO7y1k/fit/1200/721/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzdhNDEzZWJhYjU0ZTRhZTU5Mjk2NjQ3ZWYxNWM4MjVh.jpg)
Fotó: M. R. / Forrás: Janus Pannonius Múzeum
Bama.hu videó
- A Star Wars univerzum karakterei ismét elfoglalják a Zsolnay Negyedet
- Átadták a megújult Arany János utcai óvodát Szentlőrincen
- Kerékpáros gázolt a belvárosban
- Alakul az újabb életveszély a tettyei hídon (videó)
- Erre figyelmeztetnek a rendőrök: A gyermekek védelme az egész társadalom közös ügye